JUDr. Vladimíra Knoblochová
Pododdíl 2
Spolek
§ 214
[Pojem spolku]
(1) Alespoň tři osoby vedené společným zájmem mohou založit k jeho naplňování spolek jako samosprávný a dobrovolný svazek členů a spolčovat se v něm.
(2) Vytvoří-li spolky k uplatňování společného zájmu nový spolek jako svůj svaz, vyjádří v názvu nového spolku jeho svazovou povahu.

Dosavadní právní úprava
S účinností od 1. 1. 2014 byl zrušen zákon č. 83/1990 Sb., o sdružování občanů, a právní úprava občanských sdružení, resp. nově spolků, byla přesunuta do nového občanského zákoníku. 

S ohledem na změnu právní úpravy sdružování shrnujeme, že:
•	občanská sdružení vzniklá do 31. 12. 2013 se automaticky považují za spolky ve smyslu NOZ (§ 3045 odst. 1),
•	organizační jednotky občanských sdružení, oprávněné jednat svým jménem, se považují za pobočné spolky (§ 3045 odst. 2).

Do tří let od dne nabytí účinnosti NOZ (tj. do 1. 1. 2017) jsou výše uvedené osoby (tj. dřívější občanská sdružení a organizační jednotky občanských sdružení) povinny:
•	přizpůsobit stanovy úpravě NOZ a doručit je příslušnému rejstříkovému soudu k založení do sbírky listin (§ 3041 odst. 2),
•	doplnit zapisované skutečnosti do veřejného rejstříku v souladu se ZVR.

Do dvou let od ode dne nabytí účinnosti NOZ (tj. do 1. 1. 2016) jsou dále výše uvedené osoby povinny uvést svůj název do souladu s požadavky NOZ, tj. zejména musí každý název spolku obsahovat slovo spolek nebo zapsaný spolek. Výjimkou je situace, kdy právnická osoba užívala svůj název dlouhodobě a je pro ni tak příznačný, že jeho zaměnitelnost a klamavost nelze rozumně předpokládat (viz § 3042).

Definiční znaky spolku
Spolek je právnickou osobou, která má následující definiční znaky:
•	jde o sdružení alespoň tří osob, které jsou vedeny společným zájmem,
•	dobrovolnost sdružování se do spolků (nikdo nesmí být nucen k účasti ve spolku a nikomu nesmí být bráněno z něho vystoupit),
•	samosprávnost a autonomie spolku na státu – do chodu spolku nemůže nikdo zasahovat, resp. pouze omezeně, na základě a v mezích zákona,
•	vyloučení ručení členů za dluhy spolku, 
•	hlavní činnost spočívá výhradně v uspokojování a ochraně zájmů, k jejichž naplňování je spolek založen.

Účel spolku
Účelem spolku je naplňování společného zájmu, který patří mezi základní definiční znaky každého spolku. 

Společný zájem bude v praxi velmi různorodý (např. ochrana přírody či určité kulturní památky, taneční aktivity, myslivecké aktivity apod.), ale musí být znám a vyjádřen již při zakládání spolku. Účel spolku je totiž jednou z obligatorních náležitostí stanov (viz § 218). V praxi se spolky zakládají nejčastěji za účelem podpory zájmové činnosti (myslivci, filatelisté apod.), kulturní činnosti (taneční spolky, divadelní spolky), sportovní činnosti (sportovní spolky), určité profesní činnosti (např. právnické spolky), dětské zájmové činnosti či v poslední době vznikají ženské spolky (spolky s cílem sdružovat zejména ženy a posilovat jejich postavení ve společnosti).

Při definování účelu spolku je třeba mít na paměti § 145, který zakazuje založit právnickou osobu, jejímž účelem by bylo porušení práva nebo dosažení nějakého cíle nezákonným způsobem, zejména pokud je jejím účelem např. podpora násilí, popření nebo omezení osobních, politických nebo jiných práv osob pro jejich národnost, pohlaví, rasu, původ, politické nebo jiné smýšlení, náboženské vyznání a sociální postavení, rozněcování nenávisti a nesnášenlivosti apod.

„Společný zájem může mít povahu soukromého zájmu nebo veřejného zájmu, resp. zájmu obecného (§ 144). Společným zájmem soukromým mohou být například společné vycházky členů do přírody, které jsou zaměřeny dovnitř spolku (pouze člensky), zatímco společným zájmem veřejným může být například ochrana zájmů soutěžitelů nebo spotřebitelů, cizinců, azylantů, znevýhodněných lidí, ochrana přírody atd., a to zejména formou veřejné služby (spolkové činnosti jako veřejné služby) navenek; např. i poskytování sociální služby nebo vzdělávání, aniž by příjemci služby museli být členové. Občanský zákoník v tomto ohledu spektrum možných aktivit spolků neomezuje, neboť pro to nebyl shledán ospravedlnitelný důvod. Rozhodné je pouze to, co je volně vyjádřeným společným zájmem členů, resp. zakladatelů. Společným jim tak může být zájem soukromý nebo veřejný, resp. obojí. Věcně je tak zjevně jedno, zda spolek vyvíjí činnost směrem ke členům nebo směrem k ,nečlenům‘.“

Kdo může být členem spolku
Členem spolku může být kdokoli, ať již fyzická osoba nebo osoba právnická (tj. i obchodní společnost, družstvo, jiný spolek apod.).

Otevřenost členství
Jedním z definičních znaků spolku je i jeho otevřenost vůči každému, kdo je podle zákona a podle stanov způsobilý k tomu, aby se mohl stát členem. V praxi je přijetí za člena spolku často podmíněno právě společným zájmem, za jehož podporou byl spolek založen. Podmínky pro členství ve spolku nesmějí být ale diskriminační (tj. nesmí být např. stanoveno, že do spolku budou přijímání pouze muži nebo pouze ženy, nicméně pokud je založen právnický spolek, pak právnické vzdělání logicky podmínkou být může a o diskriminaci nejde).

Spolková činnost
Spolkovou činnost lze rozdělit na hlavní a vedlejší. Hlavní činností spolku může být jen uspokojování a ochrana těch zájmů, k jejichž naplňování je spolek založen. Podnikání nebo jiná výdělečná činnost hlavní činností spolku být nemůže. Vedle této hlavní činnosti může spolek vyvíjet i určitou vedlejší hospodářskou činnost, která spočívá v podnikání nebo jiné výdělečné činnosti, pokud je její účel v podpoře hlavní činnosti nebo v hospodárném využití spolkového majetku.

Sdružování se spolků a jejich název
Rovněž spolky se samozřejmě mohou dále sdružovat a mohou se stát členy jiných spolků nebo mohou s jinými spolky vytvořit společně nový spolek. Zákon v takovém případě, kdy se sdruží spolky k uplatňování společného zájmu do nového spolku, vyžaduje, aby byla v názvu spolku vyjádřena jeho svazová povaha. Může jít o spolek spolků, spolkový svaz apod.

Související ustanovení NOZ
§ 145, § 215 a násl., § 3041, § 3045

Související předpisy 
zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob

Předchozí právní úprava 
zákon č. 83/1990 Sb., o sdružování občanů