Autor: Ing. Růžena Klímová

Vnitřní předpis zaměstnavatele o průměrném výdělku

Zaměstnavatel …………………………………….  (uvést jeho přesné označení, sídlo, IČ),
zastoupený ……………......................................

Podle § 305 ZP vydávám tento vnitřní předpis o průměrném výdělku, který se použije  pro všechny pracovněprávní vztahy.

1. Průměrný výdělek 
Průměrný výdělek se stanoví v souladu s § 351 ZP   a násl. jako průměrný hodinový výdělek. Průměrný hodinový výdělek nesmí  být nižší, než  nejnižší úroveň zaručené mzdy v hodinovém vyjádření, do které je práce/činnost zaměstnance zařazena. Je-li zjištěný průměrný hodinový výdělek nižší než příslušná nejnižší úroveň zaručené mzdy,  zaměstnavatel zvýší  průměrný hodinový výdělek na výši odpovídající  příslušné nejnižší úrovně zaručené mzdy.  

2. Započítávání odměn do průměrného výdělku

2.1 Jednorázové odměny
Zaměstnavatel poskytuje jednorázové mimořádné odměny za mimořádný výkon nebo v souvislosti s mimořádným výkonem práce, které jsou započteny do průměrného výdělku v plné výši ve čtvrtletí, v němž jsou zúčtovány. 

Do výpočtu průměrného výdělku nejsou zahrnovány odměny poskytnuté k životním a pracovním výročím, náborové příspěvky, stabilizační odměny  a motivační příspěvky.  Do průměrného výdělku se dále nezahrnuje finanční plnění, které má charakter sociální výpomoci. Jednorázové odměny mohou být poskytovány i zaměstnancům pracujícím na základě dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr. 

2.2 Odměny za delší časové období
Zaměstnavatel může také poskytovat odměny za delší časové období, mezi které patří podíly na hospodářském výsledku, roční prémie, roční odměny, pololetní prémie a 13. mzda poskytovaná jako odměna za čtyři čtvrtletí. 
Tyto odměny jsou započítávány v poměrné výši připadající na jedno kalendářní čtvrtletí, která se dále upraví podle odpracované doby. Zbývající části těchto odměn se zahrnou do hrubé mzdy při zjištění průměrného výdělku v dalších obdobích. 

Odměny za delší časové období  jsou/nejsou poskytovány  zaměstnancům pracujícím na základě dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr (dále jen „DPP a DPČ"). 

Alternativa I
3. Stanovení pravděpodobného výdělku
Pokud zaměstnanec v rozhodném období, kterým je předchozí kalendářní čtvrtletí, neodpracoval alespoň 21 pracovních dnů, použije se pravděpodobný výdělek, který se stanoví takto:
•	Pravděpodobný výdělek se zjistí z hrubé mzdy, odměny z DPP nebo DPČ, které zaměstnanec dosáhl od počátku rozhodného období do konce rozhodného období bez ohledu na počet odpracovaných dnů. Přitom se přihlédne i k nadtarifním složkám, které by zaměstnanec obdržel, pokud by pracoval.
•	Vznikne-li potřeba stanovit pravděpodobný průměrný výdělek ve čtvrtletí, v němž zaměstnanec vstoupil do zaměstnání, zjistí se pravděpodobný výdělek z hrubé mzdy, odměny z DPP nebo DPČ, které zaměstnanec dosáhl od vstupu do zaměstnání do konce měsíce, který předchází měsíci, v němž vznikla potřeba stanovit průměrný výdělek, a počtu odpracovaných hodin. 
•	V případě, že vznikne potřeba použít průměrný výdělek v  měsíci, kdy zaměstnanec vstoupil do zaměstnání, vypočte se pravděpodobný výdělek z hrubé mzdy, které by zřejmě dosáhl, tj. že stanovená (sjednaná) měsíční mzda se dělí stanovenou (sjednanou) týdenní pracovní dobou a průměrným počtem týdnů v měsíci (koeficient 4,348). V případě  hodinové formy odměňování nebo u DPP a DPČ, kde je sjednána hodinová odměna,  se jako  pravděpodobný výdělek použije  stanovená (sjednaná) hodinová mzda  a  u  DPP a DPČ  sjednaná hodinová odměna... 

Alternativa II
3. Stanovení pravděpodobného výdělku
Pokud zaměstnanec v rozhodném období, kterým je předchozí kalendářní čtvrtletí neodpracoval alespoň 21 pracovních dnů, použije se pravděpodobný výdělek, který se stanoví:
a)	jako aritmetický průměr z alespoň tří skutečných průměrných hodinových výdělků zaměstnanců, kteří vykonávací stejnou nebo obdobnou práci,
a)	nelze-li u zaměstnance, který vykonává činnosti, jež jsou v organizaci zajišťovány pouze jediným zaměstnancem a srovnatelnost jeho druhu práce s jinou činností není možná, a nelze proto postupovat podle bodu 3a), stanoví se pravděpodobný výdělek z hrubé mzdy nebo odměny z DPP a DPČ, které by zřejmě dosáhl, tj. že stanovená (sjednaná) mzda/sjednaná hodinová odměna u DPP a DPČ s přihlédnutím k obvyklé výši jeho nadtarifních složek se dělí stanovenou (sjednanou) týdenní pracovní dobou a průměrným počtem týdnů v měsíci (koeficient 4,348). V případě  hodinové formy odměňování  se  stanovená (sjednaná)  hodinová mzda a u DPP a DPČ sjednaná hodinová odměna  upraví (zvýší) o nadtarifní složky, kterých by dosáhl, pokud by pracoval.

Pokud  by byl  zjištěný pravděpodobný  hodinový výdělek podle  alternativy I nebo alternativy II nižší, než nejnižší úroveň zaručené mzdy,  zvýší  se pravděpodobný  hodinový výdělek na  příslušnou nejnižší úroveň  zaručené mzdy. 

4. Tento vnitřní předpis se vydává na dobu ………(nejméně jednoho roku).

5. Tento vnitřní předpis nabývá účinnosti dnem………

………………………………………..
razítko zaměstnavatele a podpis 
jeho oprávněného zástupce

----------------------------------------------------------------------------------

Komentář:
Průměrný výdělek je důležitým údajem, ze kterého je odvozeno poskytování příplatků za práci ve svátek, za práci přesčas, za práci v sobotu a neděli, za práci v noci, odměna za pracovní pohotovost. Při překážkách v práci na straně zaměstnavatele se zaměstnanci poskytuje náhrada mzdy, která je stanovena ve výši průměrného výdělku s výjimkou náhrady mzdy  poskytované  při překážkách v práci podle § 207 písm. b) ZP (přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy - náhrada mzdy alespoň ve výši 60 % průměrného hodinového výdělku), § 209 ZP (dočasné omezení odbytu nebo omezení  poptávky), kdy je zaměstnavatel oprávněn poskytovat náhradu mzdy alespoň ve výši 60 % průměrného výdělku, pokud tak stanovil vnitřním předpisem, ve výši alespoň 80 % průměrného výdělku, jde-li o prostoj (§ 207 písm. a) ZP).

Nemůže-li zaměstnanec konat práci pro jiné překážky na straně zaměstnavatel, než jsou uvedeny v § 207 ZP, přísluší náhrada mzdy ve výši průměrného výdělku. Jde o situaci, kdy zaměstnavatel nepřidělil práci, ačkoliv práce byla nebo o případy, kdy nesprávně stanovil harmonogram směn  v rámci vyrovnávacího období a z tohoto důvodu nebyla zaměstnanci práce přidělena v rozsahu stanovené/sjednané týdenní pracovní doby. 

Od 1. 10. 2023 je zaměstnavatel povinen stanovit harmonogram směn u zaměstnanců pracujících na základě DPP a DPČ, pokud s nimi nesjednal, že si budou pracovní dobu rozvrhovat sami. V případě, že zaměstnavatel rozvrhl pracovní dobu  těmto zaměstnancům harmonogramem směn, ale práci  nepřidělil, mají zaměstnanci nárok na náhradu odměny z DPP a DPČ výši průměrného hodinového výdělku.

Při překážkách v práci na straně zaměstnance, mezi které patří dovolená, placené překážky podle zákoníku práce (viz § 200 - § 205 ZP) a nařízení vlády č. 590/2006 Sb., se poskytuje náhrada mzdy ve výši průměrného výdělku s výjimkou zaměstnanců pracujících na základě DPP a DPČ, nestanoví-li  zaměstnavatel jinak.  Od 1. 1. 2009 se od průměrného výdělku odvozuje i náhrada mzdy/náhrada odměny z DPP a DPČ  při dočasné pracovní neschopnosti.

Průměrný měsíční výdělek je údaj, kterým se stanoví i výše spoluúčasti zaměstnance na škodě vzniklé z nedbalosti při výkonu povolání až do výše 4,5 násobku průměrného výdělku, Toto omezení však neplatí, byla-li škoda způsobena úmyslně, v opilosti nebo  po zneužití jiných návykových  látek.

Odstupné, které je zaměstnavatel povinen poskytovat podle § 67 ZP, je odvozeno z průměrného měsíčního výdělku stanoveného z průměrného hodinového výdělku platného ke dni rozvázání pracovního poměru. 

Průměrný měsíční výdělek je veličinou, do jejíž výše se určuje i náhrada mzdy za ztrátu na výdělku po dobu pracovní neschopnosti a po ukončení pracovní neschopnosti. V případě odškodňování pracovních úrazů a nemocí z povolání, jedná-li se o náhradu za ztrátu na výdělku po dobu trvání dočasné pracovní neschopnosti, je nutné zjišťovat ke dni vzniku škody dva průměrné výdělky: 
•	z rozhodného období, kterým je předchozí kalendářní čtvrtletí, 
•	z rozhodného období, kterým je celý předchozí kalendářní rok. Pro účely odškodnění se použije výhodnější průměrný výdělek (viz § 271m ZP).

Průměrný čistý výdělek je údaj, na základě něhož stanoví úřad práce výši podpory v nezaměstnanosti a při rekvalifikaci. Proto je také povinností zaměstnavatele na žádost zaměstnance uvést v příloze zápočtového listu čistý průměrný výdělek, který se zjistí z průměrného měsíčního hrubého výdělku odečtením pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, pojistného na veřejné zdravotní pojištění, zálohy na daň (případně srážkové daně) příjmu fyzických osob ze závislé činnosti vypočtených podle podmínek a sazeb platných pro zaměstnance v měsíci, v němž se průměrný měsíční čistý výdělek zjišťuje.

S účinností od 1. 4. 2022 došlo k rozšíření povinných údajů, které je zaměstnavatel povinen uvést na  odhlášce pojištěnce při ukončení  pojištěného zaměstnání.

Jde o  údaje o:
a) 	druhu zaměstnání,
b) 	době trvání zaměstnání,
c) 	době důchodového pojištění,
d) 	výši průměrného nebo pravděpodobného měsíčního čistého výdělku zjištěného podle příslušných právních předpisů,
e) 	výši nároku na odstupné, odbytné, odchodné, včetně informace, zda bylo vyplaceno, a
f) 	způsobu a důvodu skončení zaměstnání.

Určování průměrného výdělku je upraveno v § 351 - § 362 ZP  a od stanovených principů se nelze odchýlit. Průměrný výdělek se zjišťuje jako průměrný hrubý výdělek. Průměrný hodinový výdělek se zjišťuje k prvnímu dni kalendářního čtvrtletí z hrubé mzdy zúčtované zaměstnanci v předchozím rozhodném období a doby odpracované v předchozím rozhodném období, pokud v něm zaměstnanec odpracoval alespoň 21 dnů. Zjištěný průměrný výdělek se používá po dobu celého tohoto rozhodného období až do zjištění dalšího průměrného výdělku k prvnímu dni následujícího rozhodného období. Stanovený průměrný výdělek nelze v průběhu čtvrtletí, pro který je určen, měnit. 

Při uplatnění konta pracovní doby je rozhodným obdobím předchozích 12 kalendářních měsíců po sobě jdoucích před začátkem vyrovnávacího období. 

Průměrný výdělek se zjišťuje jako průměrný hodinový výdělek. Průměrný hrubý měsíční výdělek se zjistí tak, že se průměrný hodinový výdělek zaměstnance násobí týdenní pracovní dobou zaměstnance platnou v den, kdy se zjišťuje průměrný hodinový výdělek, a koeficientem 4,348, který vyjadřuje průměrný počet týdnů v měsíci. Průměrný hodinový výdělek se zjišťuje k 1. 1., 1. 4., 1. 7. a k 1. 10. kalendářního roku. Dojde-li v průběhu čtvrtletí ke změně pracovního úvazku, nemá tato skutečnost vliv na výši průměrného měsíčního hrubého výdělku. Ve skutečnosti mohou nastat případy, kdy k např. k 1. 4. roku má zaměstnanec sjednanou pracovní dobu 25 hodin týdně a od 15. 4. roku dojde ke změně sjednané pracovní doby na stanovenou ve výši 40 hodin týdně. V případě, že bude třeba zjistit průměrný hrubý měsíční výdělek k 30. 6. roku, použije se průměrný hodinový výdělek a sjednaná pracovní doba platná k 1. 4. roku a průměrný počet týdnů v měsíci (koeficient 4,348).

Podstatná změna na základě novely  zákoníku práce účinné  od 30. 7. 2020
Pokud by byl  skutečný/pravděpodobný  hodinový výdělek nižší, než nejnižší úroveň zaručené mzdy, do které  je práce/činnost zaměstnance zařazena, zvýší  se skutečný/pravděpodobný  hodinový výdělek na  příslušnou nejnižší úroveň  zaručené mzdy. 

Hrubá mzda je mzda, která byla zaměstnanci zúčtována v předchozím kalendářním čtvrtletí. Pro výpočet průměrného výdělku se však jedná pouze o mzdu za výkon práce. Do hrubé mzdy se pro tyto účely nezahrnují plnění, která nemají povahu mzdy, protože nejsou poskytována za práci, ale jen v souvislosti se zaměstnáním. Jedná se o náhrady mzdy za dovolenou, cestovní náhrady, odstupné, odměna za pracovní pohotovost, náhrada mzdy při dočasné pracovní neschopnosti, výnosy z kapitálových podílů, odměny poskytované k životním a pracovním výročím, zaměstnanecké benefity, sociální výpomoci, stabilizační odměny, náborové a motivační  příspěvky.. 

Pravděpodobný výdělek se zjišťuje z hrubé mzdy, které zaměstnanec dosáhl od počátku rozhodného období, popřípadě z hrubé mzdy, které by zřejmě dosáhl. Základním požadavkem při určování pravděpodobného výdělku je vždy soulad s dobrými mravy. 

Vykonává-li zaměstnanec práci u téhož zaměstnavatele ve více pracovněprávních vztazích, posuzuje se mzda (odměna z dohody o pracovní činnosti nebo dohody o provedení práce) v každém pracovněprávním vztahu samostatně. 

V rámci dohod o provedení práce a dohod o pracovní činnosti je rozhodným obdobím předchozí kalendářní čtvrtletí, pokud jsou odměny za výkon práce poskytovány pravidelně. V případě, že je dohodnuta jednorázová splatnost odměny až po vykonání celého pracovního úkolu, je rozhodným obdobím celá doba, po kterou trvalo celé období provedení sjednaného úkolu.

Od roku 2012 je zaměstnavatel povinen vydat nejpozději (viz  judikát Nejvyššího soudu sp. zn. 21 Cdo 907/2013 ze dne 26. 3. 2013) v den skončení zaměstnání zápočtový list všem zaměstnancům, tedy i těm, kteří pracovali na základě dohody o provedení práce.

Zákonem č. 285/2020 Sb. došlo s účinností od 30. 7. 2020  ke změně v ustanovení § 313 ZP s tím, že zápočtový list není  nutné vydávat, jde-li o dohodu o provedení práce, která nezaložila účast na nemocenském  pojištění a nebyl  z ní prováděn výkon rozhodnutí nebo exekuce. 

Na žádost zaměstnance je zaměstnavatel povinen vydat přílohu zápočtového listu, kde je mj. povinným údajem čistý průměrný měsíční výdělek. 

Při výpočtu průměrného výdělku musí zaměstnavatel u dohod o provedení práce postupovat obdobně jako v případě výpočtu průměrného měsíčního výdělku u pracovního poměru nebo dohody o pracovní činnosti.

V souladu s § 356 ZP se průměrný měsíční výdělek vypočte jako součin průměrného hodinového výdělku, průměrného počtu týdnů v měsíci a týdenní pracovní doby zaměstnance. Problém výpočtu průměrného měsíčního výdělku u dohody o provedení práce spočívá v tom, že sjednaný objem výkonu práce uvedený v § 75 ZP  je v hodinách (za kalendářní rok nejvýše 300 hodin) a pro výpočet průměrného měsíčního výdělku je nutné znát týdenní pracovní dobu zaměstnance. Pro výpočet průměrného měsíčního výdělku je proto nutné nejprve sjednaný objem výkonu práce v hodinách převést na týdenní objem výkonu práce a získat fiktivní týdenní pracovní dobu. Od 30. 7. 2020 není zaměstnavatel povinen   vydat  zápočtový list  u DPP, pokud  nebyla založena účast na nemocenském pojištění nebo z ní nebyly prováděny exekuční srážky. S ohledem na tuto vítanou právní úpravu se průměrný měsíční výdělek u DPP zjišťuje jen výjimečně. 

Právní úprava:
Zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů
•	§ 351 - § 362 ZP 
•	§ 271m ZP